![](https://porodnice.cz/sites/default/files/styles/standard_node_detail_primary_img/public/default_images/shutterstock_114080698.jpg?itok=oRFqPQPm)
Pneumokoky jsou u dětí častými vyvolavateli banálních zánětů středouší, vedlejších dutin a zápalů plic. Méně často mohou ale vyvolat i život ohrožující zánět mozkových blan nebo i akutně event. perakutně probíhající septická onemocnění podobná meningokokové invazivní infekci.
Pneumokoky se vyskytují běžně na sliznicích horních dýchacích cest, většinou jde o neinvazivní typy. Běžně se šíří blízkým kontaktem kapénkovou infekcí, zdrojem mohou být i zdraví jedinci- nosiči. Vyšší frekvence nosičství je dětských kolektivech.
Světová zdravotnická organizace řadí pneumokokové infekce mezi nejzávažnější bakteriální onemocnění: uvádí se, že v rozvojových zemích během jednoho roku zemře na pneumokokový zápal plic více než 1 milión dětí. Rizikovou skupinou jsou především kojenci, batolata a starší lidé.
Dohled nad pneumokokovými nákazami ve všech vyspělých státech v Evropě i v severní Americe signalizuje dvě základní skutečnosti: pneumokokových infekcí přibývá, a to především v těch zemích, kde bylo zavedeno celoplošné očkování proti Hemophilus influenzae B. Pneumokoky jsou nejčastějšími původci zánětu středních ucha a vedlejších dutin, situaci výrazně komplikuje rychle stoupající resistence proti penicilinu i ostatním druhům antibiotik.
V odborné literatuře se uvádí výskyt pneumokokových onemocnění v západní Evropě v 90. letech: Nejvyšší čísla se objevují ve skupině kojenců a batolat. V Dánsku například onemocnělo invazivní pneumokokovou infekcí zhruba 40 kojenců na 100.000 obyvatel. V Řecku onemocnělo 44 dětí do čtrnácti let a dokonce 100 dětí do pěti let v přepočtu na 100.000 obyvatel. Nižší výskyt je ve Velké Britanii kde onemocní zhruba 7 dětí do patnácti let věku, ve Švýcarsku jsou to zhruba 3 dětí do sedmnácti let věku v přepočtu na 100.000 obyvatel. V Německu zemře ročně okolo 20 dětí na invazivní pneumokokové onemocnění, dalších 20 dětí má trvalé následky (neurologické poruchy nebo závažnější poruchy sluchu).
Velký problém vidí lékaři v tom, že stoupá počet kmenů necitlivých vůči penicilinu a erytromycinu. V ČR v současné době probíhá studie, která se mimo mikrobiologických nálezů soustřeďuje i na vyhodnocení klinických dat. Projekt se pokouší získat údaje především o invazivních pneumokokových infekcích, tato data zatím u nás bohužel chyběla.
zdroj: Česká společnost podpory zdraví